Aktivt arbete behövs för en ökad biologisk mångfald
2022.05.22
![](https://ax-images.b-cdn.net/uploads/2022/05/Kantzonsodling1-1024x680.jpg)
Biologisk mångfald är resultatet av 3,8 miljarder år av evolution. Den är avgörande för hela vårt sätt att leva, vårt ekosystem och i förlängningen hela mänsklighetens överlevnad. Samtidigt riskerar en miljon arter att dö ut, den första massutrotningen sedan dinosaurierna dog. Därför blir ett aktivt arbete med att bevara och öka den biologiska mångfalden allt viktigare.
Vad är biologisk mångfald?
Biologisk mångfald eller biodiversitet är ett samlingsbegrepp för all den variation som finns mellan och inom arter och livsmiljöer på jorden. Den förser oss med livsviktiga funktioner, som pollinering av växter, filtrering av luft, vatten och jord och skydd mot översvämningar.
Den biologiska mångfalden avser tre delnivåer:
- Ekosystemmångfald hänvisar till mångfalden av ekosystem inom ett område.
- Artmångfald är variationen av arter inom ett ekosystem eller ett område.
- Genetisk mångfald är den genetiska variationen bland individer eller populationer inom samma art.
Vårt sätt att leva påverkar
Mänsklig påverkan på naturen som till exempel exploatering, klimatförändringar och föroreningar har lett till en enorm förlust av biologisk mångfald. En miljon arter riskerar att dö ut. Det är en katastrof som skulle påverka de lokala ekosystemen och i värsta fall leda till att dessa kollapsar. Då kan till exempel en regnskog gå över till att bli en öken och ekosystemtjänster som regnskogen ger oss går förlorade. Det är till exempel att skogen absorberar och binder mängder med koldioxid, renar luften vi andas, samt bistår med levnadsmiljöer för stora mängder arter och förser oss med mat.
Vårt sätt att leva har utan tvekan lett till stora förluster av arter och det hotar hela vårt ekosystem. Men det räcker inte att vi ändrar vanor och tar hand om miljön, det måste också ske ett aktivt arbete med att öka den biologiska mångfalden, säger Christian Sjöland, projektledare inom Framtidens mat på Axfoundation.
De fem största orsakerna bakom förlusten av biologisk mångfald
- Förstörda livsmiljöer
- Exploatering av arter genom fiske-, jord- och skogsbruk
- Klimatförändringar
- Invasiva arter
- Föroreningar (till luft, vatten och jord, samt avfall)
Ett mer nära exempel på hur biologisk mångfald påverkar livet på jorden är de livsviktiga pollinatörerna humlor och bin. Visste du att att 80% av maten i en vanlig livsmedelsbutik är beroende av dessa? Men de minskar kraftigt i Sverige och i världen eftersom de inte kan anpassa sig till dagens jordbrukssystem.
Maria Lundesjö arbetar inom programmet Framtidens mat och Torsåker gård. Hon belyser vikten av att dagens konventionella jordbrukssystem behöver förändras för att främja den biologiska mångfalden.
Idag råder det brist på föda och boplatser för pollinatörer som humlor och bin. En starkt bidragande orsak är dagens konventionella jordbrukssystem med stora monokulturer som saknar variationer av växter och ogräs. Även bekämpningsmedel kan vara förödande för pollinatörerna. En del av problemet är att det inte finns någon infrastruktur för lantbrukare där de kan få ekonomisk ersättning för de miljöfrämjande åtgärder de kan göra för att öka biologisk mångfald.
Vår instats
På Axfoundation ser vi biologisk mångfald som en viktig del i hållbarhetsarbetet och arbetar ständigt för att implementera det i våra projekt. Bland annat ser vi över olika projekt för att möjliggöra ersättning till de lantbrukare som genomför miljöfrämjande insatser. Projektet Svensk Kolinlagring är ett exempel, där det finns kopplingar mellan ökad kolhalt i jorden och ökad biologisk mångfald både över och under jord.
Inom projektet Regenerativt jordbruk undersöker vi möjligheten att ha växande gröda på åkrarna större del av året och därmed ge möjlighet för djur och insekter att hitta skydd och föda. Kan en mellangröda med olika arter ge de stora lantbruken möjlighet att bidra till den biologiska mångfalden i odlingslandskapet.
Axfoundation har även testat att ha kantzonsodlingar på Torsåker gård. Forskning visar på att etablering av så kallade kantzoner längs med åkrarna ökar antalet pollinatörer i området och i och med det ökar även produktionen hos grödorna.